Author: Lars-Olof Delsing
Last saved by: Mikael Berger

#1200
#1201 
Förspråk på thet Nyia Testamentet.

SÅsom thet Gamla Testamentet är een Book, ther vthi Gudz Lagh och bodh scriffuin äro, och sedhan hwadh som skeedt är, bådhe medh them, som samma Gudz Lagh hållet, så ock medh them, som them icke hållet haffua. Altså är ock thet Nyia Testamentet een Book, j hwilko Euangelium och Gudz löffte äro skriffuin, samt med thet som skeedt är, bådhe med them, som ther vppå troodt, och them som icke troodt haffua.
Ty Euangelium är itt Grekeskt ord, och lydher så mycket som gott bodhskap, godh nymäre, godh nyy tidhende, gott anskrij, ther aff man sägher och siunger, och är gladh. Såsom tå Dauid offuerwan then stora Goliath, kom itt gott anskrij och trösteligh nyy tidhende jbland then Judeska almoghan, At theras gruffuelighe fiende war slaghen, och the friyadhe och frelste woro, och komo til fridh och roligheet, Ther aff the sungo och sprungo, och woro gladhe. Altså är ock nu thetta Gudz Euangelium och Nyia Testament, itt gott nymäre och anskrij, som vthropat är j alla werldena, aff Apostlanar, om en rett och sanskylligh Dauid, then medh syndenne, dödhen och dieffuulen strijdt, och them offuerwunnet haffuer, och ther medh alla them, som j syndenne fångne, dödhenom tilegnadhe, och vnder dieffuulsens wold woro, vthan all förtienst förlossat haffuer, gjordt them rettferdigha, leffuande och saligha, och lätit them komma til fridh, och heem igen til Gudh, Hwarföre the ock wel måghe siunga, loffua Gudh och glädhias, Om the ellies thet fullkomligha troo, och j troonne beståndighe bliffua kunna.
Sådana anskrij och trösteligh nymäre, eller Euangelisk och Gudheligh nyy tidhende, kallas ock itt Nytt Testament, Therföre, at såsom thet är itt Testament, när een dödhsiwk menniskia beskickar om sina äghodelar, at the effter hennes dödh benemdom arffuingom vthdelas skola. Så haffuer ock Christus, förr än han leedh dödhen, beskickat och befalt vthropa sådana Euangelium j hela werldena. Och ther medh allom them, som ther vppå troo, tilegnat alt sitt godz och äghodelar, Thet är, Sitt lijff, med hwilko han dödhen vpswolghet haffuer, Sina rettferdigheet, med hwilka han syndena affskrapat haffuer, och sina saligheet, med hwilka han then ewigha fördömelsen offuerwunnet haffuer. Så kan jw nu een fattigh menniskia, som medh syndenne, dödhen och heluetet bekayat är, intet tröstelighare någhon tijdh få höra, än sådana dyrbar, och liufflighit bodhskap om Christo, Ty moste ock hennes hierta stoorligha fröghdas och glädhias ther offuer, om hon ellies troor, at så j sanning är.
Och haffuer Gudh til at styrckia sådana troo, thetta sitt Euangelium och Testament, tijdt och offta genom Propheterna j thet Gamla Testamentet vthloffuat, Såsom Paulus säger Rom. j. Jagh är affskild til at predica Gudz Euangelium, hwilket han tilförenna vthloffuat haffuer genom sina Propheter j then heligha Scrifft, om sin Son, den honom född är aff Dauidz sädh.
Och at wij någhot om somligh the tillsäyelse eller löffte röre, War thet thet första, tå Gudh sadhe til Ormen Gene. iij. Jagh skal settia en fiendskap emellan tigh och quinnona, och emellan tina Sädh och hennes Sädh, Then 
#1202 samme skal söndertrampa titt hoffuudh, och tu skalt stinga honom j hans hääl. Christus är thenna quinnonnes Sädh eller aff födha, hwilken Ormens, thet är, dieffuulens hoffuud, som är synden, dödhen, heluetet och all hans krafft söndertrampat haffuer. Ty vthan thenna Sädhen, kan ingen menniskia vndkomma dödhen eller heluetet.
Jtem, wardt thet ock Abraham tilsagdt Gene. xxij. Vthi tinne Sädh skola all folck på iordenne welsignat warda, Christus är then samma Abrahams Sädh, som S. Paulus säger Galat. iij. Han haffuer welsignat hela werldena genom Euangelium. Ty ther Christus icke är, ther är än nu förmaledielse, som kom offuer Adam och alla hans barn, tå han syndat hadhe, at the allesamman skulle wara sake til dödhen och heluetet. Emoot then förmaledielse, welsignar nu Euangelium hela werldena, ther medh, at thet vthropar och vppenbarligha förkunnar, at hwilken som troor vppå thenna Abrahams Sädh, han skal wara welsignat, thet är, han skal wara löös jfrån syndenne, dödhen och heluetet, och bliffua rettferdigh, leffuande och saligh til ewigh tijdh. Såsom Christus sielffuer sägher Johan. xj. Hwilken som troor vppå migh, han skal aldrigh döö.
Wardt thet ock så Dauid tilsagdt ij. Reg. vij. ther Gudh sadhe, Jagh skal uppweckia tina Sädh effter tigh, Han skal byggia mino nampne itt Hws, Och iagh skal stadhfesta hans Rike ewinnerligha. Jagh skal wara hans fadher, och han skal wara min Son, etc. Thet är Christi Rike, ther om Euangelium lydher, itt ewigt Rike, lijffzens, salighetennes och retterdighetennes Rike, vthi hwilko alle the som troo, bliffua aff medh syndennes och dödhzens fängelse.
Monga sådana Euangelisk löffte och tillsäyelse, finnas ock j the andra Propheterna, Såsom Michee v. Och tu Bethlehem Ephrata, som liten äst jbland Juda tusende, Vthu tigh skal migh komma then, som j Israel en Herre wara skal.
Jtem, Osee xiij, Jagh skal lösa them vthu heluete, och hielpa them jfrå dödhen.
Så see wij nu, at Euangelium icke annat är, än een Predican och förkunning om Christo, Gudz och Dauidz Son, sann Gudh och menniskia, hwilken med sin dödh och vpståndelse alla menniskiors, som på honom troo, synd, dödh och heluete offuerwunnet och borttaghit haffuer. At Euangelium altså itt stackot och itt långt tal är, och then ene må thet bescriffua steckre, then andre lengre. Then bescriffuar thet lengre, som monga Christi gerningar och ord bescriffuar, Såsom the fyra Euangelister göra. Men then bescriffuar thet steckre, som intet scriffuar om Christi gerningar, vthan korteligha föregiffuer, hurulunda han genom sin helgha dödh och vpståndelse, syndena, dödhen och heluetet offuerwunnet haffuer, för them som på honom troo, Såsom S. Petrus och Paulus göra.
Therföre må tu se til, at tu icke gör aff Christo Mosen, eller en Laghbook aff Euangelio, Såsom här til dags skeedt är. För ty Euangelium faar icke enkom effter wåra gerningar, at wij ther medh frome och salighe warda skola, Ja, thet fördömer sådana gerningar, Vthan thet faar allenast effter troon på Christum, At han haffuer för oss offuerwunnet, syndena, dödhen och heluetet, och altså giordt oss froma, leffuande och saligha, icke genom wåra gerningar, vthan genom sina eghna gerningar, dödh och pino, at wi oss måghe tiltagha och eghna hans dödh och segher, likawist som wij thet sielffue giordt hadhe.
#1203
Men thet Christus vthi Euangelio, jbland annat lärer ock teslikes Laghen, och giffuer mong bodh, skal icke reknas för hans yppersta och retta werff, som han hadhe hijt til werldena. Vthan thet skal reknas såsom alla andra hans welgerningar, ther medh han wåra skröpligheet tiente. Och lijka som när man weet hwadh hans gerningar och bedreff war, weet man än tå icke ther medh thet retta Euangelium, Ty ther medh weest tu än nu icke, at han tigh til godho, syndena, dödhen och heluetet öffuerwunnet haffuer. Altså är ock icke thet weta Euangelium, när tu än sådana läro och bodh weest, Vthan tå then rösten kommer, som säger, Christus är tin eghen, medh leffuerne, läro, gerningom, dödh, vpståndelse, och alt thet han är, haffuer, gör och förmå.
Altså see wij ock, at han icke nödhgar eller twingar, vthan wenligha lockar, säyandes, Salighe äro the fattighe, etc. Och Apostlanar bruka ock teslikes sådana ord, Jagh förmanar, Jagh bedher, etc. Så at man allestädz jw seer, huru Euangelium icke är en Laghbook, vthan retzligha är een predican och förkunning om Christi welgerningar, som han oss bewijsat och tilegnat haffuer, om wij troo.
Men Moses j sina Böker driffuer, twingar, trughar, slåår och straffar gruffueligha, Ty han är en Laghscriffuare och driffuare. Ther aff kommer, at för enom Christnom är ingen Lagh satt, Som S. Paulus säger j. Timo, j. För then skul, at han genom trona rettferdig, leffuande och saligh är, Och behöffuer nu intet meer, än at han sådana troo medh godha gerningar bewijsar.
Ja, hwar troon är, kan hon icke annat än bewijsa sigh, lära och bekenna sådana Euangelium för andra menniskior, och wåghar sitt lijff ther före. Och alt thet man leffuer och gör, thet skickar han sin nästa til nytto och hielp. Jcke allenast, at han til sådana nådh och komma må, Vthan tienar honom ock medh lijff, godz och alt thet han åstadh kommer, såsom han seer, at Christus giordt haffuer, och fölier altså Christi exempel effter.
Thet meente ock Christus, tå han på sidstonne intet annat bodh gaff, än om kärleken, På hwilkom man kenna skulle hans Läriungar och the retta Christna. Ty hwar kärleken och gerninganar icke vthbrista och effterfölia, ther är icke then sannskylligha troon, ther haffuer Euangelium än nu icke rett fattat, och Christus är ther icke retteligha kender. Sij, thetta är nu thet retta settet til at läsa thet Nyia Testamentet, och hela then helgha Scrifft. Therföre winlegge sigh hwar och en from Christen thet hålla, at han icke menger Laghen och Euangelium tilhopa medh hwart annnat.
#1204
Nyia Testamentzens Böker.
j.	Sancti Matthei Euangelium.
ij.	Sancti Marci Euangelium.
iij.	Sancti Luce Euangelium.
iiij.	Sancti Johannis Euangelium.
v.	Apostla gerningar, bescreffna af S. Luca.
vj.	S. Pauli Epistel til the Romare.
vij.	S. Pauli Epistel then första til the Corinther.
viij.	S. Pauli Epistel then andra til the Corinther.
ix.	S. Pauli Epistel til the Galater.
x.	S. Pauli Epistel til the Epheser.
xj.	S. Pauli Epistel til the Philipper.
xij.	S. Pauli Epistel til the Colosser.
xiij.	S. Pauli Epistel then första til the Thessalonicer.
xiiij.	S. Pauli Epistel then andra til the Thessalonicer.
xv.	S. Pauli Epistel the första til Timotheum.
xvj.	S. Pauli Epistel the andra til Timotheum.
xvij.	S. Pauli Epistel til Titum.
xviij.	S. Pauli Epistel til Philemon.
xix.	S. Petri Epistel then första.
xx.	S. Petri Epistel then andra.
xxj.	S. Johannis Epistel then första.
xxij.	S. Johannis Epistel then andra.
xxiij.	S. Johannis Epistel then tridie.
Then Epistel til the Ebreer.
S. Jacobi Epistel.
S. Jude Epistel.
S. Johannis Vppenbarelse.