[Kopparbergsprivilegierna 1347 - DS 4142; SÞK 5394]þ
	Vi Magnus meþ gudz naþom, kununger Swerikes, Noregis ok Skanø, helsom iþær mæstæræmænnena ok allæn almoghæn a Koparbergheno meþ varom hærræ. Firiþæn skulþ at iþur privilegia ok forn bref, som I hafþin af warom forældrom, nuþa vi næstæ iþær warom ok wi æftyrþøm sporþom, varo iþær borto firi vangømoþerræ mannæ, somþøm i gømo skuldo hava, foren I storlekæ willer atþøm ræt som berghit skulde byggiæs meþ um mangæþe lyti som iþær miok høghelikæ varþæþe, baþe um skoghæ ruzl ok swa mangh annorþingh som forniþæn æru skrifvæþ. þa wi mæþ goþe forhoxæn varre okþerræ mannæ somþa næstæ os varo af waro raþe, unnom iþær at blivæ viþærþæn ræt som hær finz almoghænom til ganghs ok hwariom iþræ i sinom staþ. Først af staþ, æt hwar som sik biwiþær ok bolyxe ywir gangær ok nokor daghleken ærwþys man daghleken til berhsens, ænþo æt han se løskyr man, ryþærþær ok sætyr up hus,þa aghær hanþær æghændenom ænkte afraþ af giva af ræz waghnæ, utæn agheþæn som a bor ok ruþunæ up tok, ok barn æftyr honum. Kunneþæt swa vara æt han vildeþær af faraþa skal bonden, som æghænden ær at oþolenum, aghæ halfdelen i iorþinne, ok halfdelen skal han køpæ af honum fore fult wærþ, somþøm a sæmbær, ok skal miætas hans ærwþi som han hawerþær a wart. þær skal han giva hanum fult firi. Wil æi iorþæghandenþær unde gangæ,þa havi han walþ som rudde sæliæ sin lut hwem han vil, ok taki fult firi sit arwþi. Unnom vi iþær okþæt, som før hawer varit af naþom, æt hwat manne som byltoghæ varþyr i Swerike, hwarþæt hælzt ær i rikino, ok ær swa man, ær vil ok forma arwþæ firi sit brøþ, ma ok skal hawa friþ næstæ iþær okþær vara mæþ friþi, utæn han se morþære sins hærræ, forraþære, oppinbarþiuver allrþæn friþ bryter a kvinnom. þæn swa hawer giort skal nær iþær æiþæssæ naþe niutæ. Warþer ok nokor næstæ iþær a bergheno biltoghæ, han skal hawa ængin friþ, antwiggiæ i dalum ællr a nokro bergheno, som ær iarnbiærgh, silfbiærgh, stalbiærgh, æ hwarþe æru, egh ok hælþer berghænnæ mællom. Hwar som ok biltoghæ varþær i nokrom andromþæssom fornæfndum berghum ma æi halþyr friþ nær iþær hawa ok æi i Wæstræ Aros biskops døme. 	Framleþis um ærwþis mannæ løn hawum vi mæþ iþær swa sampt ok iþær givit at ipærst ok kortrist ma ok skal giældæs fore half mark, pøpyrst firiþre øræ,þørnist fore siu ørtughæ, sæiæn ællr silfar firi twa øræ, en alin af goþo kirsko firi halffiærþe ørtogh, markist en øre, en alin got vaþmal firi twa ørtugha, andra handa vaþmal somþæt ær wært til, got par sko for en øre, en alin repælæript twæbret fore halwæn øre, swænst læript allr smalænzt firi tiu pænningæ. Framleþis umþerræ kost, hwar utspisæræ, hwat han ær hælþyr kolare allr smæltære, allr af andre iþræt, en span korn um vikunæ. Item hwariom utspisæræ tolf øræ reþo penningæ ok enæ mark af fataburenum um leghostæmnonæ, um vintryn enæ ko som wærþ ær tolf øræ, item enæ sillæmes, item et lispund smør, et lispund flæsk um somarstæmnonæ ok samolunþ um vintren. Ær æi til,þa skal han hava iþas staþ halft annæt pund salt nøtækiot røkt, item halftþriþiæ pund salt um somaren ok samulunþ um vintren, item sæxtan ørtughæ pænningæ af fataburenum um somaren ok samolunþ um vintren, item hvar som ærwþæ firi en man skal havaþrættan spæn miol um leghostæmnonæ, itemþry lispund flæsk, tu lispund smør,þre væli silþ, et pund salt, tolf øræ pænningæ af fataburn til løn. Item skal hwar smæltære skal* smæltæ hvariæ syknæ viku sæx hærþæ, ok fæm baræ kopar skulu vara i hwariom smahærþ, i hwariom suluhærþ nio baræ. Hwarþættæ forsymær allr spillr en hærþ meþ sialswiliæ, bøte half mark. Item hwar kolare skal hava halwan fæmtæ skiþæræ, halvænþriþiæþækkilsæman ok en utspisæræ. þænne kolaren aghær hwarn syknæn dagh giva atertan matokorghæ som foghæten lægger ym alt berghit. Hwarþættæ forsymær, bøteþre øræ firi hwarn stigh som honom brister, æn han hawer fult folk, som nu ær sakt. Item hwar berhoggære agher koma i gruvunnæ til sinæ giærningh hwarn morghon som af rensæt ær, okþær standæ a sinne giærningh til miþiæn dagh. Siþæn han ær mætter, komi atter um miþiæn aftan ok standeþær til kvælz,þær til afdræx, allr bøte twa øræ, hwaþæt forsymær. Allæþæssæ bøter takiþæn up som skaþan takær. Ællighis skal alt gruvufolk giora hwar i sinom staþ som gruvufoghætenþøm biuþær. Item hwa som androm afhænde kul, sten allr wiþ, som minnæ ær æn half mark wært, løpe gatulup allr bøteþre marker. Taker han mer, standeþuifs ræt. Taker ok nokor løsn fore han, bøte fyretighi marker. þæt se var ensak. Item afhænde nokor androm fæghekopar ok sæl androm,þa ær swa fastþænþiuver som kopyr somþæn som stiæl. Item unnom vi mæstæræmannom atþe okþerræ swenæ magho frælslikæ søkiæ allæ køpstaþa ok køp giora hwarþer koma til berhsens nyttæ ok gangh, utæn hwars mans spordagh. Item unnom vi iþærþæt at I maghen ok skulin sætiæ ok hava fioghærtaan raþmæn som iæmlikæ skulu vara utæn nokor fran falle,þa skal annær i hans staþ til takas. Æfþøm fioghertan skulu twe væliæs bærghæmæstæræ. En afþøm skal vara domæræ um all mal um et ar ok annærþerræ um annæt, ok hwatþæsse rætlikæ giora,þæt skal staþukt vara medþøm androm. þæsse fighærtan skulu samankoma hwarn sunnudagh ok viþærtalas ok hwart manæþæmot, ok um manædaghen allr næstæ syknædagh skal haldæs huwþþingh. þær skal ok ængen af almoghænom koma, utænþæn som kiæræ hawer okþæn som stæmþer varþer honum at svara. Forbiuþom ok vi unþe varæ naþyr ok hylle ok varæ kununxlikæ hæmþ at ængen af almoghænom ma nokor vapn bæra som man ma nokon skaþa med giora, som ær stekamæz, bughi, kølvæ, spiut, swærþ allr bredygs, viþær hwarsmansþre marker, utæn en matknif at mæsto. Mæstæræmannom lovasþæt at hava swærþ, skiolþ, iarnhat, vapnhanskæ. Ærþæt ok swa æt almoghen driver nokræ ostyrio, af hwiliko bærghit taker nokon skaþa,þa maghaþe som var foghat til næfne af mæstæræmannomæn bæræ ful vapn, swa længe atþe sætin almoghæn til rættæ, ok hwar ganger a sinæ giærningh utæn skaþa æt giora. Bær nokor afþøm allr androm vapn allæghis, bøte fyretighi marker som war stafge til sæghær. Warþer ok nokor ostyris man fangen af almoghænom [thær] løskæ man ær som æi hawer fult viþær hættæ, antviggiæ sialwer allr inne med androm mannom, allr fa æi borghæn firi sik,þa ma han fangæs ok i kisto sætiæsþær til var foghæte hawer giort ræt um han, æfteþy som brutyn til sighiæ. Forbiuþum wi yþrom almoghæ nokon forman fore sik taka, utænþøm mæn vi {ha} [hawm –--] re til sæt. Hwa sik allæghis a mot varo buþi forman gior, han aghær fangæs ok sætiæs i vars foghatæ hækto, tilþæn dagh vi sialve komum allrþæn af varæ væghnæ som fullæ makt hawer at rættæ ywirþolikæ mæn som swa giora. Tordaghær skal wara tyswær i hwarre viku, øþinsdaghin ok løghædaghin med allo frælse,þy som alle andre køpstaþa hava,þe som fri torgh hava. Okþit magho allemæn frælslikæ koma utæn allæn toll mæþþyþe hawa ok sæliæ klæþe ok annæt goz a torghdaghumæn ok ække androm, i helom stykkiom ok halwm, iarn helom hundræþum ok halwm, korn at minsto helomþyniom allr læstum, salt i helom pundum allr halwm, humblæ samuleþ, smør ok flæsk helom skippundum allr halwm. Item givum vi warom foghætæ ok berghsmæstærom fullæ makt at rættæ ivirþøm som nokot fals gior i kopar, swa ok um ædlæræ finnæs, antwiggiæþær allr i dalum. Hwa som falsæn kopar sæl havi forgiort koparen ok bøte a XL markerþøm var foghæte ær. Item, afrazdagha skulu vara tyswær um aret, en um mitzsomars dagh, annær um Michialsmæsso. Hwa som æi bereþe sin afraþ iþæssom timom,þa giælde tu for et varom foghata. Item,þæn stafge som vi med iþær før giorþom um berghsens byghningh viliom vi æt staþughær skal vara, at bærghit byggiæs skal fran enom attundædagh iulæ ok til annærs. Thættæ ok all fornæfnd stykke skulu æwærþelikæ standæ. Item skal var foghate fullæ makt at hava rættæ ivir hwarnþær bryter um hals ok hanþ som brut æro til. þætte bref var giort ok givit i varom garþe viþ Husæby kirkio aret æfte vara hærræ byrþ MCCCXLVII løgherdaghenomþøm førstæ i fastonne.