[Stadga för Norberg  1354 – DS 5003; SDHK 6705]
Wi Magnus, medh gudz nadh Swerikis konunger, Norghis ok Skane, wiliom at thet scal allom mannom witerlikt wara at wi aff wara serdelis nadh hafwm unt bergxmannomen a Noreberghe thænna ræt ok stadhga, som hær æpter følger:Fførst haffom wi stat ok skipat at tolff skulu wara the som fore bergheno skulu standa ok thera rææt wæria ok fulfølghia i allom lutum som hær er utskriwat i brefweno, ok thøm tolff skal war foghote nempna, the som han weet besta ok skælekista wara.
Biudhum wi allom mannom, badhe mestarmannom ok adhrom at hwar i sin stadh øse gruvona ok rense utvæghin som aff gruvone gaar. Hwar ey gør thet hafwi fore giort then ægholot han i gruvone æghir, utan han niute serdelis wara nadh.
Hwar som nya opgerdher wardha hedhan fra optakna ælla ok hafwa hær til warit i bonda skoghum, som widh berghit liggia, tha skal then som optaghit hafwer halft afrath gøra thøm som æghandin er, ok æi swa fult affrath som hær til hawer warit, ok skal hwar man niuta sina opgerdher liko wel at han æi idhe bergx bygning, æ medhan han ther ræt aff gør.
Item ma ængen, then a bergheno siter, utan ensampne mestarmennene noghor thing at køpa oppa thet at han skuli thøm ater ut manga ok dyrra sælia, widher hwars thera thre marker, ok a thet han køper, ok thet skal war foghote ut taka, ok malsæghiande rættin i thænna sak wiliom wi thet the for:de tolff skulu hafwa.
Item staddum wi thet æi skulu flere wara, the som øøll sælia a Gambla Bergheno en fyre. The som waar foghote ther til skipar. Æi magho the ok noghrom ærfwodhis mannom øøl sælia noghon dagh, utan um helgha dagha fra thy høghmessa er sagdh ok ther til sool berghas, æi ok før torgh ælla ting er haldit. Hwilken aff thessom fyrum, man ælla kona, øøl sæl, før æller sidhan, bøte thre mark hwart sin han wardher ther til unnen. Ffindz ok noghor then som øøl sæl utan thesse fyre for:de, bøte ok thre mark fore hwario sin.
Item um noghor hiælp kan læggias til bergx mennena, tha skulu smidhi forslaghara ok blasara thridhiungen utgywa medh mestar mannomen i the samu hiælp. Ok skulu Wikaberg, Lindabergh ok iarnhyttonar a Silbergheno samu lagh ok ræt at hafwa som Norebergh hawer, ok the hiælp som aa lægx skulu the som boa a thessom berghomen utgøra medh Norebergs mannum ok swa alt annat som til thærra biudz medh konungx brefwm.
Item unnum wi bergxmannomen medh thesso waro brefwe at the skulu ængom gingerd gøra hedhan fra, utan moot siælfwm konunge, tha han komber æller ok the som konungx dom hawa, tha han wil siin rætta ting halda, æptir thy som tha sæghia hans breff til.
Item magho æi leghodrengia eller legho konur løøs ganga utan the skulu ærfwodha ok erwodhis løn taka, ther som thøm biudz, aff halfwo are æller helo ok enga ledz minna. Wilia the ok ei erwodha, tha thøm biudz løn, tha maa foghaten thøm i kistona leggia, ther til the erwodha wilia.
Item, løper løsker man ella kona bort aff bergheno, tha maa then som tholeken man eller konu lekt hafwer eller staat han lofleka ater taka oppa berghit, hwar han kan finnas. Sætir han sigh til wærio, wari ogiilt alt thet han faar ok the han wæria wilia ok twægiilt thet oppa thøm gørs, som han tagha wilia. Ok ma thæra handa folk ei fore noghrum manne, landboo eller noghra handa erwodhis hion wara utan berghit, utan thet findz at the swa mykla iordh egha at the magha bønder a byggia æller at the fadherløsom barnom æller modherløsom fore standa.
Item, hwar som war foghote finder a bergheno, at ogiilt iarn smidhas, tha skal han ridha thiit medh twem mannom ok vægha thet iarnit. Wægher thet ei fult, swa at tiughu ok fyre osmunda vægha eth pund, tha bøte smidhin xl:a mark, utan hosbondin hafwi fangit honom oræt bisman eller ok wilde honom ænkte faa. Findz thet at swa er, bøte tha hosbondin fyretighi mark ok smidhin wari sakløs.Hwilken æi wil fara medh foghatenom, som nempder wardher, til at utleta thet som nu er sakt, bøte thre mark, utan han lagha forfaal hafwer. Menar ok hosbondin eller smidhin foghatenom at wægha iarnit, bøte xl:a mark. Komber ok noghor gerning thera mellom, tha wari alt ogiilt, thet bondin eller smidhin faa. Ok gørs drapp æller saar a foghatan eller hans følghe, wari ther edzøret brutit.
Item ma engen, utan foghatans eller thera tolff som førra æra sagdhe serdelis loff ok minne, medh noghro kram æller adhrum tholikom thingum, som i torghbodhum plæghas sælias længer en twa dagha a bergheno sittia, widher hans thre mark ok aa the han sæl.
Item, hafwer noghor mesterman minna i noghro hytto en attunda delen, utan han late then luten adhrum innan en manath, sithan han er ther til laghleka manadher, tha skal then sami luten ewærdelika konunge til høra.
Kærir noghor man oppa løskan man, tha skal han stempnas til thing medh threm mannom. Komber han ok faar then som borgha wil fore han thet han ei bort løpe for thry lagh thing, som haldas innan thre vikur som ther nest koma, ok thet han gøri likt fore siin brut æller ok wæri sigh medh laghum, thet er wel. Er han ok stempder, som førra er sakt, ok wil ei koma eller komber ok faar æi borghara, tha ma war foghote widher hanum taka ok han gøma, ther til han hawer likt giort.Item, hwilken aff bergxmannomen noghon iarn malm finder i noghrum stadh ok bær sigh ther at blasa, foghatenom ok thøm xii owitandis ok ei aat spordom, medhan wi hafwm thøm i hender sat at skodha ok skilia giilt iarn aff ogiildo, tha skal han bøta sina thre marker.
Item, hwar som wardher fangin medh oloflekom wapnom, hafwi fore giort wapnen ok aff thre mark.
Item wiliom wi at idhur kista skal bygias innan sex vikur æpter thet thætta breff er læsit ok alt idherleka oppe haldas widher idhra bergxmanna xl marker.Thætta breff war giort ok giwit a Noreberghe, areno æpter gudz byrdh m:occc:ol:o oppa fierdha aret a Sancte Mathie apostoli dagh, under wart incigle.