[Tälje stadga 1345 – DS 3972; SDHK 5201]

	Wi Magnus med Gudz Naþom, Konunger Suerikis, Norikis oc Scane. Györum allom mannom kunnukt þem i ösgötä laghsaghu byggyä ok boo, at aret äffte Gudz byrþ M CCC XL quinto, Sunnudaghän nästä äffte Sanctä Knutz dagh, varom vi i Telghiom med varom Byscopom ok allo Rikesens Raþe i Suerike, wäghändes þe þing mällän oss, swa som oss ok Kronunnä vpp a gingo ok warom almoghä fullän hugh oc wiliä hawandes þe þing at ökyä oc styrkiä, som Kronän i Suerike oc ware äfftekomände waro a bewaräþe, oc þe at linä som ofthung waro þäm at {bärä} [bäträ] som myrk varo, ok þe þär Rikesens rätter vare mynskaþer äller scadder af Sunderlikä oss aþänkiände, þet wi aghum warä wäriände aldrä änkior ok faþerlösä barnä, baþe af Gudz rät ok mannä, þa hawm wi scuþat þe qual som änkior ok faþerlös barn hawa hafft til þännä dagh, som ängen hawa hafft wäriänden, þa hawm wi gywit ok stafghat med samþykku allz Rikesens Raaþ. 
	Först af staþ at änkyor, som þe husbönder hafþo, som frälst hawa þyänt, ok þerrä barn, som ey äru til arä kumin, þa hawm wi gywit frälse med swa skyäl, at ä mäþan hon änkiä siter, þa sculu þe fräls warä a þe þyänist som þe hawa här til skyldugh warit ä til þän dagh hon a annur giptamal ganger. Fa hon frälsis man, þa frälse han hännä godz med sino: Fa hon Bondæ, þa {gyøra}  [gyøræ] skatt oc skyld som Bonde. Hawer Riddare æller Swen barn æffter sik, et æller flere, ær þær nokor son af, wari fræls alt þær til han warþer fæmptan are gamal, siþan skal han, æller annar af hans veghnæ i Rikesens þiænist þiænæ for sins oc sinnæ syzkenæ godz frælse, æller oc skatt oc skyld gyøræ som Bonde, vm han ey þiænist forma at gyøræ. Hawer han dotter, þa vnnæ wi hænnæ þet samæ frælse nyutæ som for ær sakt, alt þær til hon man takir, ok siþan æntyggiæ gyøræ som før ær sakt. Nu for þæn skuld at wi hawm naþer gyort, þa skal þet ængen vndræ, at wi wiliom þæs ytermer see vm þe þiænist, som wi sculum af warom mannom hawæ, þa hawm wi þet statt med waro Raþe, at hwilken frælst will hawa sit godz, han se sik Riddære æller Swen, ængen vndantakin, at han scal hawa swa goþan hæst, at han se wæl wærþer fyurutighi marker, bætre oc ey værre, oc þær til ørsæsaþul, vppgyøran hyælm oc full vapn, baþæ at likamæ oc benom, ængo vndan takno, þy þær en goþer man ma sik med wæriæ. Hwan attundæ dagh affte Sanctæ Pæters dagh skal vapnasyn halles i Enekøpungi af Vpsalæ Byscopzdøme oc Wæstræarus. J Strængenes af Suthermannælande oc Nærike. J Linkøpungi af Østergøtlande, Þiust, Kind, Vidbo, Yþre, Thwetæ, Wist, Grænnum oc Wisingzø. J Kalmarnum af Kalmarnæ foghæti oc Ølande. Af {Thuhærædhum} [Thiihærædhum] i Junæcøpungi. J Falkenberghi af baþom Hallandomen Norræ oc Suthræ. J Scarum af Skaræ Byscopsdøme. Ær þet swa at nokar af Bondum vil frælsis man warþæ, þa scal han sik reþæ innæn þæn daghen baþe med hæst oc wapn, swa at þe som wapnæ synenæ sculu hawæ af Konungsens væghnæ, skudhin baþe mandom oc fræghd hans hæst oc wapn, swa oc vm han forma þet frælsit vppe haldæ med som før ær sakt. Alle frælsis mæn sculu til vapnsyn komæ, scal oc hwar man hwat hælder han ær Riddære æller Swen, siæluer sin vapn vppa hawæ, oc sijtiæ a sitt ørs æller hinghist, oc hawi swa vapn oc hæst som før ær sakt. Ær frælses mannen gamal æller ofør, swa at han forma ey siælwer þiænistenne vppe halldæ, þa skal han komæ til vapnsynennæ firi þem som hana sculu skuþæ af Kronunnæ veghnæ, med hest oc vapnum allom som þær til høræ, oc teæ sin fall, oc hawi en man med sik som firi han scal þyænæ. Þa sculu þe som vapnsynenne firi standæ, scuþæ hans forfall, oc æn þæn mannen som þiænæ scal af hans veghnæ, ær nytter til Rikesins þiænist, æller ey. Kan oc þænne wiþer han skiliæs som firi han þiænæ, ta take annan med samu skælumen. Kan þet oc swa waræ at nakar þyænistoman hawer son æller syni som þyænæ androm mannom, ok æru daghlikæ hemæ med faþrenum, þa ma faþren nyutæ þeræ thiænist æn oskipt ær þerræ mællom. þa scal en af þem af vapnsynenæ kumæ hwart aar som før ær sakt, af faþersins væghnæ. Kan þet oc swa wara at nakar frælsis man vil vndan frælse gangæ, þa ma han þet ey gyøræ, vtan þa vapnsynæn hafs, þa skulu þe som vapnsynænæ skuþæ af Konungsens væghnæ, vita hans forfall med hwat skyælom han vil viþer frælse skiliæs, oc fari ey af vtan þerræ orlof. Æru flere frælsis mæn oskilde vit, en en faþer oc hans syni, æller hans magher, som hans dotter hauer, þa ma en af þem, þæn som bæzt ær þær fallen til, þiænistenne vppe haldæ med hæst oc vapn, som før ær sakt; oc frælsæ þæn allæ saman swa længe þe æru saman vm disk oc duk. Swa brat þe skiliæs ok at, þa magho þe ey ater saman faræ, til þæs at þe vndi eno frælse længer warin, vtan þiæne hwar firi sik som wiþer skiliæs. Vapnsynenæ skulu skuþæ a varæ wæghnæ i hwaryom fornæfndom staþ fyure mæn þem wi þet sætiom i hænder med waro brewe, oc þe skulu skuþæ at alla þe stykke haldas som før æru saghdh. Þet skulu ok þe fyuræ gyøræ som þe viliæ hawæ hylle oc kærlek af oss, oc þerræ heþir wiþer vaghæ, oc þet ængom manne stæþiæ høghum som laghum, at þe ændræ lund hawin æn som sakt ær, vtan hællær bætræ æn wærræ baþe hæst oc wapn. Æræt oc swa at nakar dyrwes sik vndan lønæ af vare þiænist til Rikesins wærn, þa þet abyutz, æller oc a vapnsyn, vtan san forfall, swa som þæssæn oc ængen annur at antiggia han vtrikes ær, þa þet abiuz, hæller ligger a sotæsyængh, oc þettæ med goþum mannom prøwæn at swa ær: hwar som swa gyør oc ey giter sinæ vrskyld gyort, som nu ær sakt, han agher mistæ sit frælse af - - - - - wægnæ som han hawer hafft, oc aldre aterfa, vtan særdeles han nyute Konungs naþ oc bøte XL mark vpa. Ær þet oc swa som Guþ forgøme, at nakar rymer fran Konunge vndan hans Baner þæn timæ man til fiænda drager, æller fran hans æmbitzman, æller ok i reysom som Konunger æller þe vtsændæ af hans væghnæ: hwar som swa gyør, hawi forgyort sitt lijf, vtan han fa þet af Konungs naþom, at ma sit lif løsæ. Rømer han swa at han *) ey fangen warþer, fa aldre sin friþ ater, vtan han nyute særdeles Konungs naþ. Gywer høwetzmannen nakrom þæs sculd at han swa gyør, oc han nekær, ligge þet til Tolf manna af reysinne, oc raþe halue Næfnd hwar þerræ. Warþer nakor man i Kronunne þiænist fangen, þa agher Konunger han løsæ, hæst oc vapn hans gyældæ, oc hans skaþaløsn gyøræ. Kan þet oc swa waræ, at nakar frælses manz hæst forderwas, innæn þet at han vtdragher i Rikesens þiænist, oc han ater komber i sit hem, þa agher Konungher þæn hæstin atergyældæ: þo ægher han þæn hæstin vppandwarþa æn han liuer Konungs Marsk æller med skyælum vitæ, at han sua goþæn hæst miste. Dør han annærkost æn nu ær sakt þa køpe siælwir annan i hans staþ i Rikesens þiænist. Framleþis Samtyktom wi oc staddom vm þæn samæ tymæ som før ær sakt vm Morghengawor, at ængen man, Riddære æller Swen ma mere morghongawor gywæ þær høghre løper æn hundraþe marker Silfs at Swenske wikt. Hwat þæn som gyuer, vill hælder i Silf æller Jorþ, æpte þy som þe jorþ ær wæl wærþ, ok ey at laghæløsn. Ængen ma nøþæ þæn man som morghengawor scal giwæ til huru mykit han scal giwæ, vtan þet stande til hans syælfs, hwat han wil swa mykit gywæ som nu ær sakt, æller minnæ, þet skuþi han æffte sinne makt. Aflæ þe siþan barn mællæn sik, þa se þem barnom þe sama morghongæf før møþærne, oc ey til fæþerne. Komber oc ey barn þerræ mællæn, þa aghe þe þeræ hionæ þe samu morghengæf, som længer liuer. Samþyktom ok þet at ey ma Bruþgumi flere førningæ føræ sinne Bruþ æn hær sighs: En Gangaræ, Saþul, Betzil, ærmakapo oc hatt. sengen ma han ok til meræ þwingæ, Brazor, Gulfingræn æller annor þolik Cleynæt; ey meræ æn nu ær sakt magho þe føræ faþer æller Gifftoman oc hænnæ næstæ þe agho hænne oc maghæ ey flere par klæþe ny gywæ æn fyræ. førræ ma han hænne vnnæ sakløst klenæt æffter sinne makt oc viliæ. Attæ magho þe waræ a baþæ siþor som bruþløps klæþe skulu bæræ oc nyunde bruþgumin oc ængi flere. Vil bruþen sin klæþe gywæ, þa scal hon þem til Kyrkiu æller Kloster gywæ, oc ey Lekærom. Siþan staddom wi ok samþyktom, at ængen man þæn kost skal haldæ antyggiæ bruþlop, kyrkyogangsøl, vtfærþæøl, þa man lik scal jorþæ, æller ærwe, æller førstomæssoøl ma flere gyæste byuþæ æn hær næfnis. først en Byscop oc þe Kanunkæ hanom følghiæ, twa andræ Kanunkæ, attæ Riddaræ, fyritighi a wapn, tyo Kirkioherræ, XX bønder. Nu biþiom wi allæ mæn oc byuþom, at þe gyøræ þænna warn wiliæ oc buþ, oc saktt hærfran sinæ forgørilse, oc taki ængen iuer sin æmpne optelik forgørilse i þæssom þingom æller androm. Komber ok nakar obuþin til nakræ af þæssom fornæfndom høghtiþom, æræt Riddære af wart Raþ, bøte XX marker, Riddære vtan vart Raþ XXX mark, Riddæræ viþerlikt XX mark, a wapn æller Præster syæx mark, bonde æller leghodrænger þre mark. Orkæ ey leghodrænger pæninga bøtæ, þa bøte han kropp ey agher ko, þa scal han arwþæ aar firi mark hwariæ, først for malsæghændanom, ok siþan for Konunge. Ey maghæ Byscopæ, Riddæræ, æller nakar af førnæfndom swa buþne, riþæ med flere Swenom æn skipat ær i warom stafghæ. Ængen ma oc sændæ Lekæræ fra sik æptir lønum til annars. J ærwm æller vtfærþum scal ængen iuer fara þet som nu ær sakt: þo ma man þa flere Præster hawa æn tio, oc fatikisfolk hwar æffte þy som han wil oc forma: æn ey i androm høghtiþom. Hær scal war Lensman atwactæ oc þæssæ brutæpæningæ vpp takæ ok skiptæ, þæn þær scal oc ænkte vpp af gywas, hwarken af waræ væghnæ, hæller þæs som kostin halder. Þænni sami war Lensman ma loflekæ obuþin komæ þolik mal forsøkyæ. Hwilken man som bryter nakrom þæssom stykkyom, þa scal Lensmannen næfnæ Tolf astæþu mæn af þy {haþe} [hæraþe] han bo vti, at myetæ þe samu brutæpæningæ vt af hans løsørum som bryter, samuleþ som annur war dombrut. Ær þet swa, at þæn som kosten halder, byuþer flerom æn skipat ær, bøte Ronunge fyuritigi mark: þær scal oc ænkte vpp af gywas. Nu gywer Lænsman bondænom skuld, æller nakrom androm hwem þet ær, at han obuþin kom til þolike høghtiþ, þæn som saken gifs med þrem witnismannom til wnnen, bøte swa som førræ skils. gytæ þe han ey þær til wnnet, vari fræls. Komber oc nakar þit som bonde bruþløp gyør, æller annæn kost, ligge samæ plaghæ wiþer, som før ær saghd. Samþyktom wi oc, at þæn timæ Konunger wil syæluer sin Rættæræthing haldæ vm alt Riket, æller þe som Konungens dom hawa, þa scal Konunger, æller þe af hans væghnæ kunnighæ þet i hwarye Landzskapino syæx vkkum, æn han æller þe komæ til þæs at alle skulu kommæ til þeræ som þem hawæ vrætt gyort, a førstæ þinge siþan Konungins bref æru vpp læsin, æller a kyrkiostæmpno, þær ey æru þing; ok þæn som ey þa kyære, som nu ær sakt, þa scal ænkte dømæs vm þe sakir at þy sinne: vtan þæn som akyæres se til swars. Ägher oc Konunger allom mannom med sino breue kunnighæ, nær han vili þøn samu fornæfnd Rættæræthing hawas. Ok hwar som ey þa komber, þa scal Konunger, æller þe som hans dom hawæ, ey þæs siþer dømæ vm all mal som før ær sakt, swa som han syælwer til swars vare, vtan han san forfall hawi. Nu komber nokor firi Konung som bref hawer a annæn man vm gyæld, oc ær han ey til swars som kyæres til, þa scal Konunger sætyæ þem som akærænden ær þwa mæn i þy Landzskapum som han bo, som kyæres til. Ok firi þem twem scal þæn som akyæres, akyærendenom ræt gyøræ æn han kænnis breuet a þem dagh som Konunger hanom lægger med sino breue: æller scal han lætæ møtæ sit quitobref, æller ok vitæ sik hanum hawæ guldet æffte þy som Landzlagh tilsighiæ i þere Laghsaghu som han boor. Æ hwar som ey halder Ronungs dom, þa scal Ronungs Næfnden hem fara til hans, oc myetæ vt af hans gods Konungs dombrut, oc hwaryom sin Ræt som vt af honum ær dømpt, æpte Laghum oc warom Stafghæ. Giter ey all Konungs Næfnden komit, þa kome æ at mynzsto twe af hænne, oc taki andræ goþæ mæn med sik af hæraþeno, swa at Næfnden se æ full, ællæ at mynzsto mer æn halfdelen. Vnnom ok wi Konungs Næfndinne firi þerræ arwþe, oc þeræ kost þriþiungen af dombrutumen. Breuet war gywit som før ær sakt, vndi wart Jnsighli.